Riigimetsa Majandamise Keskus															Teie 14.08.2023 nr 3-1.1/2023/4200
Meie 06.09.2023 nr 6-1/50/18-625

Vastuskiri Haapsalu linna üldplaneeringu 2030+ 
avalikul väljapanekul esitatud ettepanekutele 

Täname Riigimetsa Majandamise Keskust üldplaneeringule esitatud ettepanekute eest.

Järgnevalt edastame Haapsalu Linnavalitsuse seisukohad Haapsalu linna üldplaneeringule 2030+ käesolevaga esitatud ettepanekute kohta:
1) Peatükk 3.2.6. Kõrgendatud avaliku huviga alad sõnastada alljärgnevalt: 
Kõrgendatud avaliku huviga alade määratlemine koos määratud tingimustega on vajalik nii elanikkonna puhkeharjumuste toetamiseks, kui ka Haapsalu kontekstis oluliste piirkondade omanäolisuse tagamiseks. Üldplaneeringus esile tõstetud väärtuslike metsa-aladega piirkonnad (KAH-alad) on olulised külastuskeskkonna visiitkaardina laiemalt, kuid kannavad ka iga konkreetse piirkonna identiteeti ja kujundavad elanike igapäevaseid harjumusi. Oluline on luua ja hoida asulate ümber elutervet keskkonda, mis kindlustab nii täna kui ka tulevikus erinevate metsaga seotud väärtuste püsimise ja nende väärtuste kasutamise võimaluse nimetatud alal. Seetõttu on vajalik tundlik lähenemine seal asuvate metsade majandamisele. 

Üldplaneeringus määratud kõrgendatud avaliku huviga metsaalade väärtusteks (olenevalt asukohast) loetakse lisaks metsa majanduslikule väärtusele: - marjade, seente ja muude metsa kõrvalsaaduste varumise võimalus; - rekreatiivne potentsiaal; - metsamaastiku esteetilisus; - puude liigiline koosseis; - elustiku mitmekesisus; - erivanuseliste puude rohkus; - head ühendused elamualadega (asustuse servas); - hästi läbitavad rajad ja teed (puhkamine ja sportimine). Nende metsaalade majandamisel on oluline tagada asukohapõhine koostöö metsaomaniku, ametkondade ja kohalike elanike vahel, et eelpool nimetatud konkreetsest asukohast tulenevad väärtused säiliksid ja majandusvõtted tagaksid metsa jätkusuutlikkuse uuenemise näol. Väärtuslike metsapiirkondadena on üldplaneeringus määratletud: - suurema avalik huviga või asustusega piirnevad metsapiirkonnad; - puhkemajanduslikult olulised metsamassiivid, mille osas on eeldatavalt kõrgem avalik huvi; - matkaradasid ja kalmistuid vahetult ümbritsevad metsaalad; - miljööväärtuslikule alale jäävad metsad. 

Linnavalitsuse seisukoht: 
Linnavalitsus kaalub vastavalt ettepanekule üldplaneeringu seletuskirja jaotise 3.2.6. seletava osa täiendamist, mis aga ei tähenda üldplaneeringus oleva KAH alade määratlemise vajaduse põhjendamise osa seletuskirjast välja jätmist ja asendamist ülaloleva tekstiga. 

Haapsalu linna territooriumil määratletakse kõrgendatud avaliku huviga riigimetsaaladena (alade täpne paiknemine on toodud üldplaneeringu kaardil): - Pullapää; - Paralepa parkmets; - Paralepa mets; - Valgevälja; - Herjava; - Haeska teerist. 

Linnavalitsuse seisukoht: 
Linnavalitsus tänab RMK-d Haeska teeristi metsade arvamise eest KAH alade hulka. 
Linnavalitsus on nõus lisama KAH alade loetelu üldplaneeringu seletuskirja. Selguse mõttes lisame KAH ala nimetusele ka asukoha info ja katastriüksused, millel KAH ala asub, sest näiteks KAH ala Paralepa parkmets asub Haapsalu linnas, linna kui asustusüksuse territooriumil, KAH ala Paralepa mets aga hajaasustusalal Kiltsi külas. KAH ala Pullapää mets asub Nõmme külas. Pullapää nimelist küla ei ole olemas. Mitmed KAH alad on nimetud ja tuvastatavad vaid katastriüksustena.

Juhime tähelepanu, et üldplaneeringus on KAH alaks märgitud ka Pullapää puhkekoht (kü 67401:001:0623, Haapsalu metskond 178) Nõmme külas. Alalkohta on seatud ka üks tingimus KAH ala kasutamiseks:
•	Ilmekas vaatekohas Pullapää lahe kaldal asuval KAH alal (kü 67401:001:0623 lähiaadressiga Haapsalu metskond 178) hoida vaated Haapsalu linna panoraamile avatud ja võimalusel rajada alale koostöös Haapsalu linnaga avalik puhkekoht. Puhkekoha taristu kavandamine tuleb kooskõlastada Keskkonnaametiga. 

Nimetatud tingimuse soovib RMK käesoleva ettepanekuga ära kaotada, aga linnavalitsus ei ole nõus vastavat tingimust muutma. Tingimus on kooskõlastatud ka Keskkonnaametiga, kes palus tingimust ka omalt poolt täiendada.

Lisaks on veel üldplaneeringus järgmised KAH alad:
-	Nõmme külas katastriüksustel 67401:001:1182 Haapsalu metskond 11 ja 18401:001:0159 Merekiilu;
-	Valgevälja külas katastriüksusel 67401:002:1571 Haapsalu metskond 16
-	Valgevälja külas katastriüksusel 67401:002:1573 Haapsalu metskond 20
-	Valgevälja külas katastriüksusel 67401:002:1572 Haapsalu metskond 18

Lisame juurde ka selgituse, et mõlemad Paralepa nimelised KAH alad asuvad üldplaneeringuga moodustatud kohalikul kaitsealal, kus kehtib üldplaneeringuga kehtestatud kaitsekord, mis on sätestatud üldplaneeringu seletuskirja jaotises 3.2.1.3.  Kohaliku kaitse aluste metsade kaitse- ja kasutustingimused.
Seega sisuliselt jäävad KAH alade metsa majandamise tingimused vähemalt raiete kavandamise ja metsatööde teostamise tingimuste osas kehtima vaid ülejäänud aladele.

RMK ettepanek muuta tingimusi: 
Kõrgendatud avaliku huviga metsaala majandamise tingimused:
RMK ettepanek tingimuseks - metsaala piir täpsustatakse koostöös metsaomaniku või tema esindaja ja kohaliku omavalitsusega; 

Linnavalitsuse selgitus ja seisukoht: 
Ettepanek on ebamäärane ja lükkab piiri määramise tulevikku.
Piir määratakse ja on määratud üldplaneeringuga.

Eelpool on RMK poolt kinnitatud, et: „Haapsalu linna territooriumil määratletakse kõrgendatud avaliku huviga riigimetsaaladena (alade täpne paiknemine on toodud üldplaneeringu kaardil): - Pullapää; - Paralepa parkmets; - Paralepa mets; - Valgevälja; - Herjava; - Haeska teerist.“. Esitatud ettepanek sellele kinnitusele ei vasta.

Tingimus oleks asjakohane, kui edaspidi, pärast üldplaneeringu kehtestamist, peaks tekkima vajadus uusi KAH alasid määrata. Oleme nõus üldplaneeringusse lisama tingimuse, et uute KAH alade määramise vajadusel määratakse KAH ala piir koostöös linnavalitsusega. Olemasolevaid KAH ala piire oli üldplaneeringu koostamise ajal nelja aasta jooksul võimalik kujundada. Üldplaneeringu avalikult väljapanekult ei laekunud konkreetset ettepanekut mitte ühegi olemasoleva ja üldplaneeringusse kantud KAH ala piiri muutmiseks.

RMK ettepanek tingimuseks - alal planeeritavad raied kooskõlastatakse kohaliku omavalitsusega ala pikaajalise metsatööde plaani koostamise käigus; 

Linnavalitsuse seisukoht: 
Üldplaneeringus peavad olema selged ja maaomanikule otsekohaldatavad maakasutustinguimused. Hetkel on üldplaneeringus oluliselt konkreetsemad tingimused:
• Üldplaneeringu kehtestamise järgselt koostatakse KAH aladele metsade majandamise kava või uuendatakse juba olemasolevat kava. 
• Kavas kaalutakse raiete kavandamisel muuhulgas ka üldplaneeringu maakasutustingimustest lähtuvalt metsamaastike kultuurilis-ajaloolist väärtust, esteetilist väärtust, looduslikku väärtust, identiteediväärtust ja puhkeväärtust. KAH metsade majandamise kava ja selle muudatused kooskõlastatakse Haapsalu Linnavalitsusega enne metsateatiste esitamist.

Linnavalitsus ei ole nõus neid üldplaneeringus olevaid tingimusi ebamäärasemaks muutma.

RMK ettepanek tingimuseks - metsaala käsitletakse ühe tervikuna, millel välja raiutud või välja langenud puud asendatakse või asenduvad kasvukohale looduslikult omaste puudega, mille tulemusel kujuneb erivanuseliste ja eriliigiliste puistute olem ühel tervikalal (ÜP kaardil tervikalana märgitud väärtuslikud metsaalad). Sel viisil kujunevad tulevikus metsaalal erivanuselised ja eriliigilised puistud; 

Linnavalitsuse seisukoht ja selgitused: 
Üldplaneeringus on tingimus, et KAH aladel on lageraie metsa uuendamiseks keelatud, v.a metsakahjustuste korral. Oleme lubanud erisusi veel täpsustada. Ühe raieliigi keeld KAH aladele veel alles jäänud raieküpse metsa ulatuses ei välista kogu metsaala käsitlemist tervikuna. KAH aladele hetkel koostatud kavadest on näha, et valdavalt on KAH aladel mets juba uuendatud. Näiteks Paralepa ja Valgevälja KAH alal on uuendamata veel üsna väikesed alad raieküpset metsa, mis kõikidel alles jäänud metsaeraldistel on kavandatud uuendada lageraiega hiljemalt 2030. aastaks. 

Lageraie keeld ongi mõeldud vaid sellise metsaosa kaitseks. Tulevikus ei kasva metsaalal erivanuselised puistud, kui kogu metsaala raiutakse lageraietega lagedaks ühe kümnendi jooksul, nagu seda praktikas järjest tehakse. Linnalähedaste nn kodu- või kogukonnametsade hoidmise eesmärk ei ole erivanuselised puistud kauges tulevikus, vaid ka vana ja lageraietest puutumatu metsaosa säilitamine KAH alal täna ja seda võimalikult kaua. Kohalik kogukond soovib, et täna ka oleksid kogukonnametsades erivanuselised ja eriliigilised puistud ja, et neid näeksid ka meie lapsed, mitte ainult lapselapselapsed. Kui kogu raieküps mets lageraiega raiutakse, siis erivanuselist puistust, seda kõige vanemat ja väärtuslikumat metsaosa enam ei jää, välja arvatud paar metsa vääriselupaika kogu alal.

RMK ettepanek tingimuseks - uuendusraietest eelistatakse turberaiet metsades, kus on olemas peapuuliigi elujõuline järelkasv või võimaldavad selle tekke looduslikud tingimused. Turberaiet ei planeerita juhul, kui puistu liigiline koosseis või sanitaarne seisund seda ei võimalda. Uuendusraiel tuleb määrata kasvama jäävate elujõuliste säilikpuude määr (näiteks kuni 20-30% vanametsa tihedusest). Kõik täpsemad kriteeriumid (näiteks säilikpuude arv, raieala suurus vms) või täiendavad nõuded (säilikpuude paiknemine, raie teostamise aeg vms) metsade majandamisele sätestatakse koostatavas ala metsatööde plaanis. Püsiva metsa ilme säilitamiseks kavandatakse raietöid üle kogu ala, et vältida üksikute suurte raiealade tekkimist ja tühjaks raiumist, säilitades metsa omapära ning väljakujunenud looduslikud motiivid; 

Linnavalitsuse selgitused ja seisukoht: 
Turberaie liigi valiku või langi suuruse piirangut väljaspool kaitseala KAH aladele kavandatud ei ole. Linnavalitsus on nõus, et turberaiet (kui olla juriidiliselt korrektne, siis: aegjärkne raie, häilraie, veerraie) ei planeerita juhul, kui puistu liigiline koosseis või sanitaarne seisund seda ei võimalda. Üldplaneeringuga praegu seatud tingimuste kontekstis tähendab see seda, et kui metsa sanitaarne seisund on halb, siis tehakse seal hooldusraie (olles juriidiliselt korrektne, siis:  valgustusraie, harvendusraie või sanitaarraie); kui on tegemist metsakahjustusega, siis tehakse seal erandkorras lageraie. 

Seega, kui ükski turberaie liik metsa uuendamiseks ei sobi, siis selles metsaosas vana metsa säilimise eesmärgil metsa üldplaneeringu kehtimise perioodil ei uuendatagi, sest vana ja raieküpset metsa ei ole KAH aladele enam märkimisväärselt alles jäänud. Metsa seda osa majandatakse siis näiteks püsimetsana või kui mitte, siis kavandatakse lageraie sinna hiljem, kui osad varem KAH alal uuendatud metsad on jõudnud juba nn täisikka.

Linnavalitsuse hinnangul toetavad üldplaneeringus KAH aladele seatud kasutustingimused igati, et püsiva metsa ilme säilitamiseks kavandatakse raietöid üle kogu ala, vältimaks üksikute suurte raiealade tekkimist ja tühjaks raiumist, säilitades metsa omapära ning väljakujunenud looduslikud motiivid. 

Toetudes ka teistele üldplaneeringule esitatud ettepanekutele ja vastuväidetele, muuta KAH aladel raietingimusi veelgi rangemaks, ei ole linnavalitsus nõus KAH alal lageraiet keelavat tingimust asendama üldplaneeringus tingimusega, mis võimaldab ühe osa erivanuselisest metsast, selle kõige vanema ja väärtuslikuma, mis veel on KAH aladele alles jäänud, lageraiuda. 

RMK ettepanek tingimuseks - raied planeeritakse maastikku sobituvalt vältides suurte avatud vaadete tekkimist (kui piirkonna väärtuseks ei ole avarad vaated, mida tuleks taastada) ning eelistades liigendatud ja ebakorrapärase kujuga lanke; 

Linnavalitsuse selgitused ja seisukoht: 
Lageraied ei sobitu kuidagi kõrgendatud avaliku huviga aladele ja tahes tahtmata tekkivad siiski need vaated. Kui piirkonna väärtuseks on avar vaade, siis on võimalik kavas kokku leppida vaatekoridoris metsa raadamises. Sellist võimalust otseselt üldplaneeringus ei ole, kuid oleme nõus selle üldplaneeringusse lisama. Selline vajadus võib tekkida näiteks Herjava poolsaarel, Paralepa parkmetsas, Pullapää vaatekohas (KÜ 67401:001:0623) merevaate, või linna panoraami vaate avamiseks.
Linnavalitsus on nõus, et põhjendatud vajadusel KAH alal erandkorras lageraiet tehes on mõistlik, teha liigendatud ja ebakorrapärase kujuga raielanke, kuid vastava tingimuse seadmiseks üldplaneeringuga puudub vajadus. Metsaeraldised ongi enamasti ebakorrapärase kujuga.

RMK ettepanek tingimuseks - võimalusel planeeritakse raietööde käigus põhikaardil näidatud teede ja radade äärde puhver või rohkem säilikpuid; 

Linnavalitsuse selgitused ja seisukoht:
Linnavalitsus on üldplaneeringus ära märkinud, millised teed sellist puhvrit vajavad – ilmekad teelõigud väärtuslikel maastikel. Selle puhvri laiuseks on 100 m. Alale on kavandatud lageraie keeld, v.a metsakahjustuse korral. Samal alal asuvas teekaitsevööndis, mis on riigimaanteede ääres 30 m või 50 m, on lageraie Transpordiameti loal (vaid liiklusohutuse tagamiseks) lubatud.

RMK ettepanek tingimuseks - raietöid ei tehta lindude aktiivsel pesitsusajal (15.04 – 15.07); 

Linnavalitsuse selgitus ja seisukoht: 
Lindude pesade ja munade tahtlik hävitamine ja kahjustamine või pesade kõrvaldamine on keelatud Looduskaitseseaduse § 55 lõige (61) alusel. 
Linnurahust kinni pidamist kontrollib riigimetsas Keskkonnaamet. Keskkonnaamet on määranud lindude pesitsusrahust kinni pidamise ajaks 2023. aastal 15.04-15.07, aga see on olnud ka muus ajavahemikus. Linnavalitsus ei pea vajalikuks üldplaneeringuga kehtestada linnurahu pidamise aega, kuna linnavalitsus ei tee selle tingimuse üle järelevalvet.
Linnavalitsus on nõus lisama KAH alade majandamise tingimuseks, et raietöid ei tehta lindude aktiivsel pesitsusajal.

RMK ettepanek tingimuseks - metsamaterjali kokkuveoteed, laoplatsid ning väljaveoteed tuleb korrastada pärast materjali äravedu esimesel võimalusel. 

Linnavalitsuse seisukoht:
Hetkel on üldplaneeringus tingimus:
•	Metsa väljaveoteedena ja uute väljaveoteede rajamiseks tuleb kasutada valdavalt olemasolevaid metsasihte. Metsa väljaveoga rikutud maastik tuleb korrastada. 

Linnavalitsus on nõus lisama täpsustuse, et metsa väljaveoga rikutud maastik tuleb esimesel võimalusel korrastada.

RMK ettepanek tingimuseks - rohevõrgustiku aladel tuleb metsa majandamiseks tehtavad tööd planeerida selliselt, et metsamaa kõlvikut ei katkestata rohevõrgustiku ulatuses lagedaks raiutava alaga.

Linnavalitsuse selgitus ja seisukoht: 
Lageraie ega ka raietööd ei katkesta metsamaa kõlvikut, sest raiesmik on kõlvikult samuti metsamaa. Metsamaa kõlvikute piirid on kartograafilised ja need määrab Maa-amet orofotode alusel. 
Sarnase sisuga tingimus üldplaneeringus on:
•	Metsa majandamisel rohekoridoris on lubatud kuni 1 ha suurused lageraielangid. Alla 400 m laiustes koridorides tuleb lageraie langid kavandada selliselt, et 1/2 koridori laiuselt samaaegselt lageraiet ei teostata, sest lageraie on raieliik, mis põhjustab enim häiringuid maismaaloomade elutegevusele ja laiemalt kogu metsa ökosüsteemi toimimisele.

Linnavalitsus ja volikogu on üldplaneeringuga esitatud erinevaid ettepanekuid kaaludes kokku leppinud selle punkti sõnastuse teisti: 
•	Metsa majandamisel alla 400 m laiustes rohekoridorides on lubatud vaid kuni 1 ha suurused lageraielangid ja need tuleb kavandada selliselt, et 1/2 koridori laiuselt samaaegselt lageraiet ei teostata. Lageraie langi suuruse piirangut ei pea järgima metsakahjustuste korral.

Koridori laius on tuletatud metsaseadusega lubatud maksimaalse võimaliku lageraielangi eeldatavast kujust ja suuruset, keskmiselt nt 400mx200 m = 8 ha, mis on erand. Rohekoridorides tehtud suuremaid lageraie lanke (5-7 ha) analüüsides, ulatus nende maksimaalne laius 300-400 meetrini.  

RMK ettepanekute p 1 kokkuvõtteks lisame, et kuna Haapsalu linnalähedaste metsade majandamise teemad on kütnud aastaid kirgi, siis on ka üldplaneeringule esitatud väga vastuolulisi arvamusi ning vastuväiteid, milliseid Haapsalu Linnavolikogu planeeringute- ja kommunaalkomisjon on 31.08.2023. a. laiendatud istungil kogumina kaalutlenud, sh kuulates ära ka linnavalitsuse esialgsed seisukohad. Komisjoni protokoll on avalikustatud Haapsalu linnavalitsuse dokumendiregistris, millele saab linna veebilehelt https://www.haapsalu.ee/ru/volikogu-protokollid.

Volikogu komisjon on palunud lisaks eeltoodud linnavalitsuse seisukohtades nimetatud KAH alade tingimuste täpsustele täpsutada ka järgmist tingimust:
•	KAH aladel on lageraie metsa uuendamiseks keelatud, v.a metsakahjustuste korral. Lageraie keeld ei välista metsamaa sihtotstarbelist kasutamist, kuna lageraie ei ole ainus metsa kasutamise ja majandamise viis.

Linnavalitsus täpsustab lähtuvalt volikogu komisjoni otsusest KAH alade tingimusi järgmiselt:
•	KAH aladel on lageraie metsa uuendamiseks keelatud, v.a metsakahjustuste korral ja erandkorras (põhjendatud vajadusel) metsa hea seisundi või esteetilise väärtuse säilimise tagamiseks. Erandid lepitakse kokku KAH alade metsade majandamise kavas. Vaidluste osas lageraiete lubamise vajaduse küsimuses, kaasab linnavalitsus kavas tehtud ettepanekutele hinnangu andmiseks erapooletu eksperdi. Eksperdil on otsustamise protsessis nõuandev roll. 
•	Kui KAH alal on piirkonna väärtuseks avar vaade maastikule, merele, linnapanoraamile vms avatud vaadet vajavale objektile, siis on KAH alal lubatud vajaliku vaatekoridori raadamine. Vaatekoridoride rajamise vajadus lepitakse kokku metsade majandamise kavas. 

2) Peatükis „II kaitsekategooria kohaliku kaitse aluse metsa maa-ala kaitse- ja kasutustingimused“ (lk 66-67) teeme ettepaneku punkti „Maa-alal on lubatud uuendusraie järgmistel tingimustel…“ tervikteksti asemel kasutada sõnastust „Alale koostatakse metsatööde kava, mis kooskõlastatakse Haapsalu Linnavalitsusega“. Nagu eespool viidatud, siis üldplaneeringu formaat ei ole kohane detailsete tingimuste seadmiseks. Üldplaneeringu eesmärk on anda üldised suunised, sh kohustus metsatööde detailse kava koostamiseks ja kooskõlastamiseks kohaliku omavalitsusega. Leiame, et selline sõnastuse muudatus ei mõjuta üldplaneeringu sisu, vaid viib kooskõlastamist vajavad tingimused üldplaneeringule lisaks koostatavasse dokumenti.

Linnavalitsuse selgitused ja seisukoht:
Vastu võetud üldplaneeringus on sätestatud järgmised tingimused metsa uuendusraietele.

•	Maa-alal on lubatud uuendusraie järgmistel tingimustel:
o	uuendusraiet ei teostata vääriselupaikades;
o	uuendusraiet ei teostata elamualade kaitseks elamutega piirneval metsaalal 75 m laiuse ribana. Laiuse arvutamise lähtekoht on elamu maa-ala juhtotstarbega ala piir (vt ka jaotis 3.2.10.);
o	turberaie langi maksimaalne suurus võib olla kuni 2 ha; 
o	lageraie on keelatud, v.a linnavalitsuse loal metsakahjustuste korral; 
o	olemasoleva lageraie langile piirneval alal võib teostada uue raie kui mets raielangil on uuenenud. Puud peavad olema elujõulised ja paiknema ühtlaselt kogu uuendataval alal;
o	raadamine on lubatud trassikoridoride rajamiseks ja laiendamiseks (teede ja liinide kaitsevööndid; tervisespordi- ja matkarajad):
o	mets loetakse uuenenuks kui hektaril kasvab vähemalt 1000 4-meetri  kõrgust ja kõrgemat metsa uuenenuks lugemisel arvesse võetavat puuliiki. Vähemalt 4 m kõrgune mets on vastavalt teadusuuringule lageraie visuaalse kvaliteedi säilitamise künnis maastikel;
o	puude olemasolu pole nõutav hukkunud metsaosas või raiesmikul paiknevates looduslikes sulglohkudes, oksavallidel ja raiejäätmetega tugevdatud kokkuveoteedel.

Juhime tähelepanu, et antud üldplaneeringu peatükis moodustatakse kohalik kaitseala Looduskaitseseaduse § 10 lg 7 p 1 kohaselt. 
LKS §10 lg (7) Kohaliku omavalitsuse tasandil võtab kaitstava loodusobjekti kaitse alla volikogu:
1)	kehtestatud üldplaneeringu või detailplaneeringu alusel.

Kui tavapäraselt moodustatakse kaitseala Looduskaitseseaduses kirjeldatud iseseisvas menetluses, siis üldplaneeringuga moodustatud kaitsealale selline menetlus ei kohaldu. Tavapärane kaitseala moodustamise avalik menetlus viiakse läbi üldplaneeringu avaliku menetluse raames. Üldplaneeringuga kehtestatakse aga ka kaitseala kaitsekord, mis on samaväärne riikliku kaitseala kaitse-eeskirjaga. Üldplaneeringu jaotises  3.2.1.3.  Kohaliku kaitse aluste metsade kaitse- ja kasutustingimused sätestatu on KOHALIKU KAITSEALA KAITSEKORD. 

Kaitsekorra tingimused on sätestatud sarnases täpsusastmes nagu riiklike kaitsealade kaitse-eeskirjades. Kohaliku kaitseala kehtestamise järgselt muudetakse maakasutuse sihtotstarve alal, kus majandustegevus on piiratud (nt uuendusraie üldse keelatud, v.a kaitseala valitseja loal) kaitsealuseks maaks.

Kaitseala kaitsekorra lisaks ei koostata enam muud täiendavat dokumenti, kui hoolduskava kaitsekorra tingimustel, mida kaitseala koosseisu jäävatel RMK maadel nimetatakse pikaajaliseks metsade majandamise kavaks. 

Kaitseala on moodustatud linna puhkemetsade kaitseks eelkõige just liiga intensiivse metsmajandamise eest. Ettepanek on vastuolus kaitseala rajamise põhieesmärgiga, mistõttu ei ole võimalik seda üldplaneeringus arvestada.

Haapsalu Linnavolikogu planeeringute- ja kommunaalkomisjon on 31.08.2023. a. laiendatud istungil kogumina kaalutlenud ka kaitsemetsa majandamise küsimuses üldplaneeringule esitatud ettepanekuid ja vastuväiteid. Olukorras, kus kogukonna esindajad nõuavad üldse uuendusraiete keelamist ja RMK soovib raietegevusele seatud piirangute tühistamist ning raietegevuse üle otsustamise edasilükkamist,  on ka kolmas osapool, Haapsalu linn. Haapsalu  linn omab I kaitsekategooriaga metsamaad kaitsealal oluliselt rohkem kui RMK, II kategooria metsaalal üksjagu vähem kui RMK. Linnavalitsus on ise ka varem nendel aladel teostanud lageraiet ning turberaiet, kuid üldplaneeringu planeerimisprotsessis on tõdetud, et valdavalt on II kaitsekategooria metsades suuresti lageraied juba tehtud ja veel alles jäänud vanad metsad nendel aladel koos oma looduskaitseliste, kultuuriliste ja puhkeväärtustega vajavad seda enam kaitset intensiivse majandustegevuse eest. 

Mitu korda on RMK pressis maininud, et linna üldplaneeringus peetakse headeks puhkemetsadeks küpseid ja vanemaid metsi, kus lageraieid peaaegu ei ole, kuid mets on hõre. Mis tähendab ju ikkagi teatud raietegevust, mitte raiekeeldu. Väga õige tähelepanek!

Vajab aga täpsustamist, et mitte Haapsalu planeerijad ei ole sellist „arusaamatut“  sõnastust kirjutanud, vaid üldplaneeringus on viidatud järgmisele sõnastusele Metsanduse arengukava alusuuringus kuni aastani 2030:
„Metsade struktuuri sobivust rekreatsiooniks on inimeste eelistuste tasemel palju uuritud. Üldiselt loetakse headeks puhkemetsadeks küpseid ja vanemaid metsi, kus lageraieid peaaegu ei ole, kuid mets on hõre. Eriti madala rekreatsioonilise väärtusega on noorendikud.“

Metsanduse arengukava alusuuring on koostatud Keskkonnaministeeriumi tellimusel Eesti Maaülikooli ja Tartu Ülikooli oma ala spetsialistide ja teadlaste poolt. Sh Eesti Maaülikool on ainus ülikool Eestis, mis kuulub põllumajanduse ja metsanduse valdkonnas maailma 50 kuni 100 parima ülikooli edetabelisse, jne. Seega on järeldus usaldusväärne. 

Haapsalu linnavalitsus on osaliselt selle uuringu järeldustele tuginedes ka puhkealade tingimusi seadnud. Seetõttu soovime metsaga puhkealadel säilitada ka küpseid ja vanemaid metsi, kus ei tehta lageraiet, vaid kasutatakse teisi metsa majandamise võtteid. Piisava hõreduse saavutab näiteks ka metsa harvendades. Ideaalis sooviks ka, et lageraiutud alasid peaaegu puhkemetsas ei oleks, aga neid juba on väga laialdaselt tehtud mitmetes järkudes, millega on tulevane metsa juurdekasv – eri vanuses ja eriilmeline mets alal tervikuna juba tagatud.

Volikogu planeeringute ja kommunaalkomisjoni laiendatud istungil 31.08.2023 on otsustatud  täpsustada lageraie keeluga seotud piirangut II kaitsekategooria aluses metsas erisusega linnavalitsuse ehk kaitseala valitseja loal järgmises sõnastuses:
•	lageraie on keelatud, v.a metsakahjustuste korral ja erandkorras (põhjendatud vajadusel) metsa hea seisundi või esteetilise väärtuse säilimise tagamiseks. Lageraie teostamine I ja II kaitsekategooria kohaliku kaitseala metsas saab olla vaid erand, mille teostamise vajaduseks võtab linnavalitsus erapooletult eksperdilt hinnangu. Eksperdil on otsustamise protsessis nõuandev roll. Erandkorras lageraie lubamise otsustab kaitseala valitseja – Haapsalu Linnavalitsus.
Lisaks täiendame linnavalitsuse ettepanekul metsa raadamist puudutavat tingimust:
•	metsa raadamine on lubatud ala väärtustavate vaadete avamiseks maastikule, merele, linnapanoraamile vms avatud vaadet vajavale objektile ning trassikoridoride rajamiseks ja laiendamiseks (teede ja liinide kaitsevööndid; tervisespordi- ja matkarajad vms):

3) Peatükis „Tingimused ilmekale vaatekohale ja teelõigule“ (lk 76) toodud punkt „Väärtuslikel maastikul olevatel ilmekatel teelõikudel maanteede (põhi-, tugi- ja kõrvalmaanteed) ääres vähemalt kuni 100 m laiuse ribana on teelt avanevate vaadete säilitamise eesmärgil lageraie keelatud, v.a linnavalitsuse loal metsakahjustuste korral.“ tekitab lageraiete keelamisel teekaitsevööndis olukorra, kus turberaietega raiutakse metsa ka selleks mittesobivates puistutes. Aegjärkse raie puhul muutub tuulehellaks hõredamaks raiutud mets või jääb veervõi häilraie korral viimase raiejärguna tee äärde kitsas metsariba, mis on tuulehell ning teele langevad puud tekitavad liiklusohtlikke olukordi. Riigimaanteedega piirnevad lageraied kooskõlastatakse Transpordiametiga ka praegu ja reeglina seatakse kooskõlastuses tingimuseks, et seemne- ja säilikpuude kaugus teest peab puu murdumisel välistama selle sattumise riigiteele. Seega on praegu toimuva praktikaga tagatud lageraiete puhul raiejärgne liiklusohutus. Kuna teekaitsevööndisse jäävate turberaiete puhul Transpordiameti kooskõlastus vajalik ei ole, siis kaob ka raiete eelne kontroll hilisema liiklusohutuse osas. Teeme ettepaneku liiklusohutuse huvides antud punkt üldplaneeringu seletuskirjast eemaldada. Sama punkt esineb ka lehekülgedel 78 ja 88, teeme ettepaneku eemaldada kõnealune punkt ka sealt.

Linnavalitsuse selgitused ja seisukoht:
RMK on valesti üldplaneeringu tingimust tõlgendanud. Teekaitsevööndis, mis on riigimaanteede ääres kas 30 m või 50 m, on lageraie Transpordiameti loal vaid liiklusohutuse tagamiseks igal pool lubatud. Ilmeka teelõigu ala kattub igal pool teekaitsevööndiga. Kuna teekaitsevöönd on sätestatud seadusega, siis see on üldplaneeringu suhtes kõrgemalseisev õigusakt. 
Üldplaneeringus sätestatud tingimused:
•	Väärtuslikel maastikul olevatel ilmekatel teelõikudel maanteede (põhi-, tugi- ja kõrvalmaanteed) ääres vähemalt kuni 100 m laiuse ribana on teelt avanevate vaadete säilitamise eesmärgil lageraie keelatud, v.a linnavalitsuse loal metsakahjustuste korral.
•	Väärtuslikel maastikel ilmekatel teelõikudel maanteede ääres üle 10 m laiuses teekaitsevööndis lageraiet ei teostata ,v.a raadamist teeomaniku poolt põhjendatud juhul, kui raie on vajalik teekoridori laiendamiseks või liiklusohutuse tagamiseks.

Et ei jääks vääriti mõistmist, täpsustab linnavalitsus viimast tingimust sõnastuses:
•	Väärtuslikel maastikel ilmekatel teelõikudel maanteede ääres riigimaanteede teekaitsevööndis lageraiet ei teostata, v.a raadamist teeomaniku poolt põhjendatud juhul, kui raie on vajalik teekoridori laiendamiseks või liiklusohutuse tagamiseks.

10 meetrised teekaitsevööndid on kohaliku omavalitsuse teedel. Selles vööndis piirang ei kehti, sest vöönd on liiga kitsas. Kohalike teede ääres pole valdavalt määratletud ka väärtuslikku maastikku. Riigimaanteede teekaitsevööndid on kas 30m või 50 m laiad. 

Kitsendus on seatud rõhutamaks ja sh ka RMK-le teadmiseks, et liiklusohust mitte tulenevatel põhjustel ei ole Transpordiameti poolt põhjendatud lageraieks loa andmine, sest väärtuslikel maastikel on oluline ka teeäärsete metsavaadete säilimine. Turberaietega teeäärse metsa majandamine jätab lageraiega võrreldes rohkem elujõulisi puid kasvama, mis tagab rohkem harjumuspärase metsavaate. 

Liiklusohutuse tagamine teel on eelkõige metsaomaniku kohustus. Transpordiamet tegeleb pigem ennetamise ja tagajärgedega. Murdumisohus puud tuleb maaomanikul raie käigus likvideerida puude langemise raadiuse ulatuses mistahes raie korral. Vastasel korral omanik vastutab teel liiklejale murdunud puust tekitatud kahju eest. Seda tuleb igal võimalikul juhul omanikule ennetavalt teada anda, kui ta ise selle peale ei tule, mitte oodata Transpordiameti järelevalvet. Kõige otstarbekam on omanikku teavitada raieteatise taotlemise ajal. Loodetavasti Keskkonnaamet ka seda teeb, sest juhtumeid on juba piisavalt olnud, kus raielankidelt kukkuvad puud isegi riigiteed läbimatuks muudavad. 

Eelnevast selgitusest tulenevalt on määratud ka lageraiekeeluga metsa ala laius 100 m. Näiteks kui liiklusohust tuleneval on mingil põhjusel vaja lagedaks raiuda kogu teekaitsevöönd, siis a 70 m laiuselt teeäärne metsariba ikkagi säiliks ja ilmestaks seda teeäärset maastikku. 70 m laiune metsariba ei ole enam sedavõrd tuulehell ja kui on, siis sealt üle 30 m taguselt alalt meie puude keskmist kõrgust arvestades, enam ohtlikke puid teele ei langeks.

Haapsalu Linnavolikogu planeeringute- ja kommunaalkomisjon ei ole 31.08.2023. a. laiendatud istungil linnavalitsusele üldplaneeringu täpsustamiseks ega muutmiseks selles küsimuses täiendavat otsust ei teinud.

4) Samuti peame oluliseks täpsustada mõningaid Haapsalu Linnavalitsuse 27.06.2023 kirjas nr 6-1/50/18-570 toodud asjaolusid (kaldkirjas toodud tsitaadid Haapsalu Linnavalitsuse vastuskirjast): 

LV: Metsade majandamise kava ei sisalda paraku mitte mingisugust kaalutlemist, kas kavandatud arvukad lageraied Valgevälja metsas ja ka teistel väärtuslike maastike aladel ning rohevõrgustiku aladel aitavad kaasa üldplaneeringuga kavandatud väärtuste säilimisele. Kuigi just sarnases kavas oleks kõige sobilikum kaalutlusi teha. 

RMK: Nõustume, et kava tekstiosa on võimalik alati kirjutada pikemaks ja põhjalikumaks. Samas juhime tähelepanu, et maastikväärtuse paremaks säilitamiseks vähendati 16.06.2021 koosoleku tulemusena lageraielangi maksimumpindala hektarini ja kavandatud tööd on metsakasvatuslikud raied, mitte raadamine, seega ei ole kavandatud töödel mingit mõju rohevõrgustiku toimimisele. Sõna „arvukad“ kasutamine Valgevälja metsade majandamise kava kontekstis on eksitav, sest kava elluviimise lõpus on vana metsa osakaal kasvanud 3%, 24-lt 27-ni.

Linnavalitsuse selgitus:
Valgevälja metsa KAH ala lageraiepiirang on seotud asjaoluga, et seal alal asub riikliku tähtsusega väärtuslik maastik. Kehtivas üldplaneeringus on sellel alal Ridala valla üldplaneeringuga seatud tingimus, et väärtuslikel maastikel ei teostata tegevusi, mis rikuvad väärtusliku maastiku ilmet, sealhulgas lageraie on lubatud vaid äärmisel vajadusel. Tingimus tuleneb väärtuslike maastike määratlemise metoodikast, kus ühe ohutegurina väärtuslike maastike säilimisele on toodud välja ulatuslikud lageraied. 

Ulatuslik lageraie on tehtud praegu alles olevast metsast, millele viidatud on,  üle riigimaantee 4,5 ha suurusel väärtusliku maastiku alal ja suuresti ka ala keskosas Valgevälja tee ääres, ala lõuna ja kaguosas... Ala üle maantee on praegu ka KAH ala, kuid lagedaks raiutud. Ala raietööde kavandamisel eirati täielikult kehtivat üldplaneeringut. Nii eelmine metsaülem kui ka Andres Sepp viimasel kohtumisel linnavalitsuses on öelnud, et nemad poleks seda nii teinud. Aga kes siis olid RMK-s nemad, kes sellise otsuse tegid? 

Nüüd on sellest olulisest üldplaneeringu eiramisest möödas 5 aastat. Vahepeal on koostatud pikaajaline KAH alade majandamise kava.
Kava algab lõiguga:  „Haapsalu linna üldplaneeringuga väärtuslikeks maastikeks määratud alal asub RMK hallatavat metsamaad 438 hektarit. Sellest 9% asub looduskaitse rangeimas vööndis, kus mitte mingit metsa majandamist ei toimu. 8% on metsad, mille RMK on oma otsusega arvanud majandamisest välja. Sinna me mingeid metsamajandustöid ei planeeri. 83% on majandatavad metsad, kus metsa kasvatamine ja uuendamine toimub arvestades seadustest ja säästva metsamajandamise sertifikaatidest tulenevate piirangutega.“

Allajoonitu on ainus sõna üldplaneeringu kohta selles kavas. Viie möödunud aasta jooksul oleme korduvalt rõhutanud, et ka üldplaneeringust tulenevaid piiranguid tuleb väärtuslike maastike ja puhkemetsade majandamisel arvestada, aga seda pole tehtud ei kehtivate ega koostatava üldplaneeringu valguses. Linnavalitsus ei pea silmas tekstiosa pikemaks kirjutamist, vaid sisuliste kaalutluste lisamist metsade majandamise kavasse, kust selguvad need põhjused, milles seisneb äärmine vajadus väärtuslikel maastikel ja linna puhkealadel nii ulatuslikult uuendusraiet teha, nagu on kavaga nendele aladele kavandatud. 

Linnavalitsus ei ole nõus ka kavas oleva väitega, et 438-st hektarist metsamaast on 83% majandatavad metsad.  Suur osa KAH ala metsast asub linna kui asustusüksuse rohealal Haapsalu linna administratiivpiires ja on Haapsalu linna üldplaneeringus määratletud puhkealaks – Parkmetsa maaks või muuks rohealaks. Parkmetsa ala riigi metsas on 89 ha suurune. Parkmets kattub suuresti riikliku kaitsealaga, kus uuendusraied on keelatud. Seega on siiani olnud 438st hektarist vaid 63% majandatavad metsad. Puhkemetsa hooldamine ei ole kava kontekstis majandamine. Parkmets on olnud riikliku kaitse all aastast 1984.

Linna väärtuslikele maastikele ja puhkealadele kavandatud raied ei erine Metsaportaali vaadates, ei lageraie langi eraldise suuruse ega ka kavandatava raieliigi poolest raiete kavandamise mustrist laiadel metsaaladel, kuhu ei ole üldplaneeringuga piiranguid seatud ega ka uue üldplaneeringuga kavandatud. 

Viimasel kohtumisel Haapsalu Linnavalitsuses 07.05.2023 peametsaülem Andres Sepp ka kinnitas, et sellist vahet ei tehtagi ja ei ole kavas ka edaspidi teha. Seega, sisuliselt erineb kõrgendatud avaliku huviga aladel metsade majandamine ilma raiepiiranguteta metsa majandamisest vaid selle poolest, et KAH aladel tutvustatakse kogukonnale raieplaane enne raietegevuse alustamist ja mujal pole seda vaja teha. Sellisele järeldusele on jõudnud ka Eestimaa Looduse Fond õiguslikus analüüsis Metsatööde planeerimine KAH aladel

Keskkonnaõiguse eksperdid järeldavad:
RMK poolne kaasamine seisneb peamiselt raiete ja raiejärgsete tööde nö tehnilise korralduse kohta seisukohtade küsimises. Ettepanekuid ei oodata teemal, mis inimeste jaoks on üldjuhul kõige tähtsam – raieliigi valik (ennekõike uuendusraietest loobumine ja nende asendamine vähemintensiivse majandusviisiga). Tuleb järeldada, et osalevate isikute võimalus põhimõttelise tähtsusega otsuseid mõjutada on teatud küsimustes juba ette piiratud. Huvide kaalumisel kerkib ka küsimus, millise tähendusega on selliste alade puhul avalik huvi, selle kõrgendatus, ning kuidas riigimetsa puudutavate erinevate avalike huvide kaalumine peaks kaasamisel realiseeruma. Need on komplekssed küsimused, mis seonduvad mh RMK ja riigimetsa avalike funktsioonidega, mida käsitletakse eraldi õiguslikus analüüsis “RMK roll ja kohustused metsakasutuse otsuste tegemisel”. Käesolevas analüüsis saab öelda, et kaasamise mõiste ja korraldus paralleelselt kehtivates RMK 2019. a ja 2021 a. juhistes on reguleeritud erinevalt ja ei ole selge, millal kohaldub üks, millal teine juhis. Kaasamisnormid MS-s aga puuduvad, mistõttu on MS § 43 lõikes 9 nimetatud kaasamise sisu äärmiselt ebaselge.

Mets asula kaitseks
LV: On väär tõlgendada, et „Mets asula kaitseks“ on suunatud riigimetsa suunas, sest sama ala jätkub ka asulaga piirnevatel eramaadel. 

RMK: Juhime tähelepanu, et „Mets asula kaitseks“ kavandatud metsariba paikneb ristisuunas nii maanteelt kui võimalikult tulevaselt raudteelt pärineva müraallikaga, mistõttu ei täida seatud piirang oma eesmärki. Raudteega paralleelselt asuva RMK halduses oleva riigimaa kinnistu Kaaremetsa (67401:008:0274) osas oleme seatud piiranguga nõustunud kuna sealne piiranguala asub paralleelselt elamute ja kavandatava raudtee vahel. 

LV: Seega soovib omavalitsus määrata asula kaitseks riigimetsast 3 ha suuruse metsariba, mis moodustab kogu katastriüksusest vaid 3,7 %.

RMK: Arusaamatu on piirangutega seotud ala osakaalu võrdlus ülejäänud kinnisasja pindalasse. Näiteks kogu Eesti riigimetsast moodustab 3 ha ca 0,0003%. Juhime tähelepanu, et maakasutuse planeerimine põhineb konkreetset ala, tema kasutuseesmärke ja seal tehtavate tegevuste mõju silmas pidades. Ümbritseva ala kaasamine mingite otsuste mõjutamisse on meelevaldne.

LV:  … ei ole peetud silmas naaberkinnistu avatud ala, vaid võimalikku ulatuslikku lageraiet asula piiri läheduses samal riigimaa katastriüksusel (67401:008:0258 Haapsalu metskond 7, 80,7 ha). 

RMK: Juhime tähelepanu, et RMK peab uuendusraieid planeerides kinni pidama Metsaseadusest ja säästva metsanduse standarditest ning raiemahu mingis piirkonnas määrab metsade vanuseline olem ja looduskaitselised piirangud. Riigimaa katastriüksuse Haapsalu metskond 7 (67401:008:0258) 80,7 hektarist on lageraiega raiutav hetkel 2,4 ha (ca 3% katastriüksuse pindalast) ja järgmise kümne aasta jooksul jõuab küpsusvanuseni veel 6,8 ha (ca 8%). Selliste mahtude juures on sõna „ulatuslik“ kasutamine eksitav.

Linnavalitsuse selgitus: 
Metsal ümber asula on olenemata kujust müra summutav ja saasteainete levikut vähendav funktsioon. Kinnistule Kaaremetsa ei ole üldplaneeringuga piirangut „Mets asula kaitseks seatud“, küll aga on ka sellel rohealal sarnane funktsioon üldplaneeringus märgitud alaga „Mets asula kaitseks“. Kaaremetsa kinnistul on kehtivas üldplaneeringus linna kui asustusüksuse roheala ja nii on kavandatud ka uues vastu võetud üldplaneeringus.

Üldplaneeringuga on kavandatud vaid üks „Mets asula kaitseks“ ala – Uuemõisa aleviku piiril. Eraomanikke puudutab sellest alast a 3 ha metsamaad ja riigimaad a 3 ha. Maaomanikud on kaasatud. Üldplaneeringu avalikustamisele järgnevas suhtluses on tagasisidena laekunud eraomanikelt üks nõusolek ja kolme kinnistu osas jäeti tagasiside andmata, kuid suhtleme veel. 

Kui maaomanikud on nõus oma vähesest metsast loovutama metsaosa asula kaitseks, kus nad valdavalt ise elavad või kinnistut omavad, siis eeldame, et see vajadus on põhjendatud ja et seda teeb ka riik RMK isikus, kelle valduses on võrreldes eraisikutega kordades suuremad metsaalad asula piiri lähistel.
Kui mõni eraisikutest ei ole nõus, siis eraisiku tahte vastaselt  üldplaneeringuga seal metsa asula kaitseks ei määra ja vastav ettepanek ei jää ka RMK maale.

Alade mastaabi võrdlus ei ole planeerimisprotsessis meelevaldne, vaid üks võimalus erinevate huvide vastandumisel kaalutleda, kui oluliselt seatav piirang  maaomandit mõjutab, antud juhul riigi maaomandit piirkonnas tervikuna. 

RMK peab uuendusraiete kavandamisel lähtuma ka kohalikul tasandil kehtestatud õigusaktidest, milliseks antud küsimuses on erinevaid huve tasakaalustav omavalitsuse üldplaneering. Kui RMK-l ei ole kavas antud kinnistul lähima 10 aasta jooksul asula piiril raiuda, siis jääb arusaamatuks see tohutu vaidlemine teemal „Mets asula kaitseks“. See on linnavalitsusele uus info ja selle kinnitamiseks võib ju ala, mida ei ole kavas planeerimisperioodil lageraiuda, arvata metsaks asula kaitseks. 

Samas leiame, et 6,8 ha suurune lageraie ühe alana või lähestikku asuvatel aladel, on seaduses lubatud ja kui selline ala või alad, sattuvad olema asula piiri lähedusse, siis on see sealsete elanike jaoks ulatuslik lageraie. RMK peab arvestama, et ei linnavalitsus ega Uuemõisa elanikud ei tea, millised raieplaanid asula piiril oleva metsaga on,  ja antud alal pole tegemist ka KAH alaga, kus raiet pikka aega ette kavandatakse ja raiekava avalikkusele tutvustatakse.

RMK metsatööde kaardirakendusest nähtub, et asula piiril eraldisel 4 asub 1,7 ha suurune 70-aastane kaasik, mis on juba raieküps. Ala jääb tervenisti üldplaneeringus märgitud „Mets asula kaitseks“ alale ja tõenäosus, et just sinna kavandatakse lähiaastatel lageraie, on olemas. Seega on põhjendatud vajadus Uuemõisa alevikuga piirnevat metsariba üldplaneeringuga asula kaitseks jäävaks metsaks kavandada. 

LV: Kõnealune tingimus üldplaneeringus ei ole meelevaldne, vaid tehtud Eestimaa Looduse Fondi ekspertide ettepanekul (ELF soovitused Haapsalu linna üldplaneeringusse 11.02.2022 6-1/50/18- 422, kiri kättesaadav avalikust dokumendiregistrist). 

RMK: Jääme seisukohale, et tegu on meelevaldsete arvudega kuna viidatud ELFi kiri ei viita toodud arvude algallikale ja ei põhjenda nende metsakasvatuslikku sisu. 

Linnavalitsuse selgitus: 
Ilmselt käib jutt I kaitsekategooria kaitsealuses metsas oleva kaitsekorra tingimusest:
•	Valik ja hooldusraie korral ei tohi langi täius langeda alla 0,6. Kui seda ei ole võimalik järgida siis ei tohi korraga välja raiuda üle 15% tagavarast.

Eelmises kirjas on RMK selgitatud, et Hoodusraie alaliigi havendusraie alammäärad on kehtestatud rinnaspindaladena metsa majandamise eeskirja lisas 2 kombinatsioonis puuliigi ja puistu kõrguse vahel, mille tuletis on ÜP eelnõus viidatud täius. 
Korduval kontrollimisel leidsime vastava sisuga dokumendi, mitte eeskirja lisast 2 vaid eeskirja lisast 1. 

01.09.2023. a. seisuga on Keskkonnaameti poolt ette valmistatud Vabariigi Valitsuse määruse eelnõu Paralepa ja Pullapä metsa kaitse alt väljaarvamise kohta. Eelnõu seletuskirjas Keskkonnaamet väidab hetkeseisu kirjeldades järgmist:
„Looduskaitseseaduse § 31 lõike 2 punkti 6 ning kaitsealuste parkide, arboreetumite ja puistute kaitse-eeskirja § 7 kohaselt on pargi valitseja, Keskkonnaameti nõusolekuta puistus keelatud muuhulgas puuvõrade ja põõsaste kujundamine, puittaimestiku istutamine ja raie. Keskkonnaamet saab lähtuvalt kaitse-eesmärkidest ja seal olevate vääruste säilitamiseks vajalikest tingimustest raietele piiranguid seada. Metsaseaduse § 3 lõike 3 alusel ei loeta pargi maad metsamaaks ja seetõttu ei kehti kaitstavas puistus metsaseadusest tulenevad nõuded raietele.“

Keskkonnaamet on tutvunud vastu võetud Haapsalu linna üldplaneeringuga ja on riikliku kaitseala kaitse alt väljaarvamise põhjendatuse ja otstarbekuse hinnangus märkinud järgmist:
„Üldplaneeringu eelnõu kohaselt on Paralepa metsa kasutustingimused määratud lähtuvalt ala esteetilisest, ajaloolis-kultuurilisest ning loodus- ja keskkonnakaitselisest väärtusest ja Haapsalu kogukonna huvidest, mida on väljendatud üldplaneeringu koostamise protsessis. I kategooria kohaliku kaitse alune mets on rangemate metsade majandamisele kohaldatavate tingimustega. Tegemist on valdavalt rohevõrgustiku ja väärtuslike maastike hulka kuuluva või veekogu kaldavööndis asuva metsaga, kus tuleb säilitada mets kui väärtus ja selle kaitsev funktsioon. Alal on keelatud uuendusraie, va Haapsalu Linnavalitsuse loal raie metsakahjustuse korral või trassikoridoride rajamiseks ja laiendamiseks. Lubatud on hooldus- ja valikraie, kusjuures raie korral ei tohi puistu täius langeda alla 0,6 või kui seda ei ole võimalik järgida, siis ei tohi korraga välja raiuda üle 15% tagavarast. Telkimine ja lõkke tegemine on lubatud vaid selleks ettenähtud alal. Alal on lubatud kergliiklus ja selleks ettenähtud taristu. Pärast üldplaneeringu kehtestamist tuleb majandustegevus, sh ehitamine ja raietööd, kooskõlastada Haapsalu Linnavalitsusega. Kuna tegemist on eelkõige Haapsalu linna puhkemetsaga, kuhu on rajatud terviserajad, ning millest suur osa on linnale kuuluval maal, on Paralepa ja Pullapä metsa ala edasine kaitse kohaliku omavalitsuse tasandil otstarbekas ja tagatud. Riikliku kaitse alt välja arvatava puistu kogupindala on 151 ha, sellest 79,7 ha (53%) on munitsipaalmaa, riigimaa on 68,3 ha (45%) ja eramaa 1,6 ha (1%). Riigimaa on RMK hallata.“

Kuna vaidlusalune raietingimus on Keskkonnaameti poolt heakskiidu saanud, siis linnavalitsus üldplaneeringus vastavat tingimust ei muuda.

LV: Mööname, et Paralepa parkmetsa on majandatud läbi ajaloo püsimetsana, mistõttu jääbki linnavalitsusele arusaamatuks, RMK poolne soov ja surve asuda alates 2018. aastast metsa majandama uuendusraietega, mitte näiteks eelmises punktis kirjeldatud hooldus- ja harvendusraietega.

RMK: Vabandame eksitava sõnastuse pärast ja täpsustame: Paralepa metsa on püsimetsana lageraietega majandatud läbi ajaloo. Teiepoolne sõnastus, nagu oleks Paralepa metsas lageraieid tehtud alates 2018. aastast on eksitav. Paralepa metsade uuendamist lageraietega läbi ajaloo näitavad nii vanad metsakaardid, meie kirjas viidatud Toivo Meikari artikkel kui ka metsa tänane olem, kus metsaeraldised koosnevad valdavalt üheealistest puudest. Samuti on eksitav võrdlus uuendus- ja hooldusraiete vahel, tegu on täiesti erinevat eesmärki täitvate raieviisidega. Veel juhime tähelepanu, et hooldus- ja harvendusraied ei ole sama tasandi mõisted, vaid harvendusraie on hooldusraiete üks alaliik. 

Linnavalitsuse selgitus: 
Linnavalitsus väljendab eelpool, et alates 2018. aastast algas RMK poolne soov ja surve asuda Paralepa parkmetsas (mõeldud on riiklikult kaitstavat parkmetsa) metsa majandama uuendusraietega. Selle tõenduseks on alale koostatud metsa majandamise kava. Linnavalitsus ei ole väitnud, et neid uuendusraieid oleks tehtud. See ei ole ka olnud siiani võimalik, sest ei kaitseala valitseja ega linnavalitsus pole luba andnud, luba pole ka veel küsitud. 

Kliimaministeerium (end Keskkonnaministeerium) soovib riikliku kaitseala linnavalitsusele üle anda, kuid nii ministeerium kui ka keskkonnaamet soovivad eelnevalt veenduda, et parkmets jääks ka edaspidi kohalikul tasandil kaitstuks samadel tingimustel kui riiklikul kaitsealal. Ministeerium ja amet on üldplaneeringu vastu võetud versioonis kehtestatud kaitsekorraga tutvunud ja kehtestatud tingimuste osas ei ole vastuväiteid linnavalitsusele laekunud. 

Ajalooliselt on Paralepa männik olnud linna puhkeala juba ajal, millal rajati läbi selle raudtee. Hilisematel ajaloolistelt kaartidelt nähtub, et vähemalt alates aastast 1931 on kogu ala ka olnud kasutusel linna rohealana. Samas on Paralepa mets Kiltsi külas (II kaitsegategooria kohaliku kaitsealune mets üldplaneeringus) olnud vähemalt 1931. aastast kasutusel metskondade majandusmetsana. Riikliku kaitse alla on Paralepa parkmets olnud alates aastast 1984 – seega peaaegu 40 aastat.

Linnavalitsus on kursis, et harvendusraie on hooldusraie liik ja ei ole üldplaneeringu tekstis (kehtestatavas õigusaktis) eksitavat sõnastust kasutanud. Vabandame, et RMK-le saadetud ühes vastuskirjas, on erineva tasandi raieliike kõnepruugis ühes loetelus nimetatud ja lubame, et nii olulist eksitust enam ei tehta ning edaspidi puudub vajadus seda teemat igas kirjas, artiklis ja muul võimalusel korrata.  
 
LV: Pildilt nähtub, et p 7 on infotahvel raielangil, mis tutvustab harvendusraiet männikus, punktis 8 infotahvel, mis tutvustab harvendusraiet kuusikus jne. Siit järeldus, et nii männikuid kui ka kuusikuid on sellel alal täiesti võimalik ka harvendusraietega majandada. 

RMK ei ole väitnud, et harvendusraied antud alale ei sobi, palume veelkord uuendus- ja hooldusraieid omavahel mitte segi ajada.

Linnavalitsuse selgitus: 
Selles tekstis ei ole mainitud ei uuendusraiet ega hooldusraiet. Jutt on infotahvlitest Paralepa matkarajal, mis tutvustavad looduse õpperajal harvendusraiet metsas. Samas metsas, kuhu olemasoleva RMK metsamajandamise kava kohaselt kavandatakse edaspidi vaid lageraiet.

LV: Linnavalitsusele jääb arusaamatuks, miks RMK on otsustanud loodusraja likvideerida ilma avaliku aruteluta või linnavalitsusega läbi rääkimata, sealjuures teades, et rada on aktiivses kasutuses ja koostatavas üldplaneeringus kavandatakse Paralepa metsadesse kohalikku kaitseala ning selle loodusraja olemasolu on just üks nendest väärtustest, mida on kaitseala moodustamiseks ala puhkeväärtusena esile toodud.

RMK: Juhime tähelepanu, et RMKl ei ole kunagi Paralepa metsas olnud loodusrada, mida oleks saanud likvideerida. RMK halduses on Peertikivi puhkekoht, mis on RMK poolt hooldatud ja vastab puhkekohale esitatud nõuetele. Paralepa metsa õpperaja on rajanud Läänemaa Keskkonnateenistus ja seda RMKle üle antud ei ole. 

Linnavalitsuse selgitus: 
Käesolevaga anname veelkord teada, et üle Paralepa-Pullapää-Topu väärtuslikul maastiku algusega Paralepa parkmetsast ja sealt edasi üle raudtee Kiltsi külla, sealt edasi Rohuküla ja Nõmme külla kuni Pullapää pangani, ning sealt tagasi Paralepa parkmetsa, kulgeb kilomeetrite pikkune looduse õpperada, millel on olemas rajamärgistus ja vähemalt 24 vahvat looduses tähistatud paika erinevate infotahvlitega. 

Kõige esimesest ja olulisemast raja punktist RMK maalt on järgneval fotol olev infotahvel (Peetrikivi puhkekohas) maha saetud ja asendatud pingiga. Tahvel asus veel mõnda aega tagasi seal ja nagu pildilt näha, oli heas korras. 

Tänane olukord antud asukohast koos pingiga on teisel fotol. Pingiga pilti reklaamib ka RMK oma kodulehel, mis lubab eeldada, et infotahvli eemaldas ja asendas pingiga RMK. Kui puhkekohta pingi rajamine oli nii oluline, siis oleks võinud selle paigaldada ka mujale alale. Linnavalitsuse arvates on ebatõenäoline, et Läänemaa keskkonnateenistuse õigusjärglase Keskkonnaameti ametnikud Peetrikivi puhkealal ja selle läheduses oleval RMK maal olevaid rajatisi ima koostöös RMK-ta likvideerivad.

Tuleb kahjuks tõdeda, et hetkel on Peetrikivi vahetu ümbrus koristamata (metsamaterjali hunniku jäänused+taara) ja ala ise ilmetu võrreldes sellega, kui rada tutvustav infotahvel seal veel asus. Linnavalitsus jääb arvamusele, et infotahvel on eemaldatud pahatahtlikult ja meelega, põhjusel et Haapsalu kogukond soovib alale rajada üldplaneeringuga kohalikku kaitseala.

Fotol: Haapsalu linnavalitsuse esindus koos Keskkonnaministriga üldplaneeringuga kohaliku kaitse alla kavandatavat ala üle vaatamas (04.2021). Foto kohaliku lehe Lääne Elu arhiivist.

Foto: Helen Rammu 26.08.2023

Linnavalitsus palub infotahvel tagasi paigaldada, sest see on kohaliku kogukonna jaoks oluline!

Kui raja rajajate õigusjärgsed asutused ei jõua kokkuleppele, kelle hallata Paralepa looduse õpperada on, siis on Haapsalu Linnavalitsus valmis raja üle võtma ja seadma matkarajale isikliku kasutusõiguse Haapsalu linna kasuks. Selle järgselt hooldaks Haapsalu Linnavalitsus ise edaspidi selle matkaraja taristut. 

Vastava selgituse ja ettepaneku edastame ka Keskkonnaametile.

Üldplaneeringuga on kõnealune teema seotud sedavõrd, et see matkarada on üks olulisim ajaloolisi ja kultuurilisi väärtusi tutvustav rajatis piirkonnas. Rajal on märgistatud kõik üldplaneeringus selles piirkonnas asuvad pärandkultuuriobjektid, mis on varustatud vastavate infotahvlitega. Haapsalu Linnavalitsus ja kogukond on väga tänulikud, et Läänema keskkonnateenistuse eestvedamisel kunagi selline õpperada rajati.

ÜP seletuskiri lk 63 Ajaloolis-kultuurilised väärtused Paralepa metsa kaitstava ala piirkonnas:
•	alal asub Paralepa-Pullapää metsanduslik õpperada, mida soovitakse taastada, säilitada ja korrastada;
•	alale jäävad pärandkultuuri objektid: Paralepa-Ungru metsatee, Põline metsatee, Ristimiskivi, Paralepa tormilank (ajaloosündmuste, traditsioonidega seotud puistu), Paralepa metsavalvekordon, Ungru metsa puukooli koht (vana metsataimla), Sepapaja männid (põlispuud) Paralepas ja Ungru tee kivisild;
•	alale jääb Lääne-Eestile omane üleujutatav rannamaastik parkmetsa põhjaosas;
•	Paralepa ülemine tuletorn;
•	alal asuvad üle saja-aastase ajalooga puhkemetsad (Paralepa metsad võeti puhkealana kasutusse juba 19. sajandil. Sihipärane puhkeala väljaarendamine algas 1920ndatel aastatel).

LV: Lageraiete keelamine ettepanekuid kohaliku kaitse alla kavandatavas Paralepa metsas Kiltsi külas (katastriüksustel 67401:001:0668; 67401:001:0264) kui ka KAH aladel, on üldplaneeringu planeerimisperioodil tehtud korduvalt nii SA Eestimaa Looduse Fond, kohaliku kogukonda esindav MTÜ Roheline Läänemaa kui ka SA Keskkonnaõiguse Keskus.

RMK: Juhime tähelepanu, et viidatud huvigruppide ettepanekud ei oma sisulist põhjendatust, ei võta arvesse metsa kasvu ja arengu seaduspärasusi ning säästva metsamajandamise põhimõtteid aastakümnete üleses perspektiivis. Nagu oleme varasemalt viidanud, näitab analüüs, et ka lageraie pindala piiranguga 1 ha ja uuenemise kõrguse piiranguga 2 m ei ole võimalik alal rakendada säästva metsamajandamise põhimõtteid, seda enam turberaiete korral, milliste osas on metsade uuendamise tempo veelgi aeglasem ja kasutusvõimalused piiratumad.

Linnavalitsuse selgitus:
RMK esindaja ei ole ilmselgelt lugenud üldplaneeringule planeerimisperioodil esitatud teisi ettepanekuid ja vastuväiteid. Kõik üldplaneeringule esitatud varasemad ettepanekud ja vastuväited on avalikult kättesaadavad Haapsalu linna veebilehel https://www.haapsalu.ee/uldplaneering. 
Volikogu poolt vastu võetud üldplaneeringu versioonile on esitatud samuti põhjendatud ettepanekuid ja vastuväited. Kui ettepanekud ja vastuväited ei oleks põhjendatud, siis volikogu ega linnavalitsus neid ei menetleks. Siin kontekstis räägitakse üldplaneeringuga moodustatavast kohalikust kaitsealast ja KAH aladest ehk asulalähedastest kodumetsadest, kuhu tänapäeval varasemast palju aktiivsemas kasutuses olevad rekreatsioonialad on laienenud. Metsa uuendamise eesmärk neil aladel jääb järjest rohkem teisejärguliseks. 

LV: Koostatava üldplaneeringu käigus oleme täpsustanud lageraie piiranguga ala minimaalseks vajalikuks, et mitte seada maaomanikele ebaproportsionaalseid ja mittevajalikke piiranguid. Alal on uuendusraie lubatud, seega ei ole lageraie piirang teeäärsel alal, kus teekaitsevööndis on juba seadusest tulenevalt lageraie keelatud, linnavalitsuse hinnangul ebaproportsionaalne piirang. 

RMK: Juhime tähelepanu, et lageraie keelamine sunnib maaomanikke piirangualal teostama turberaieid, mis teevad läbiraiutud metsad tormihellaks ja suureneb oht üksikpuude teele langemiseks, seega kasvab piiranguga kavandatud teedel liiklusoht. Seatav piirang 100 m puhvriga hõlmab ca 3% omavalitsuse territooriumist, tegu on täiendava piiranguga lisaks teistele üldplaneeringuga kavandatud piirangutele ja seda ei saa pidada seetõttu minimaalseks vajalikuks. Samuti on eksitav väide, nagu oleks seadusest tulenevalt lageraie teekaitsevööndis keelatud, Ehitusseadustiku paragrahv 70 sätestab ka põhjendatud erisused. Kuna piirangut kavandatakse ka riigiteedega külgnevatele aladele, siis tekib olukord, kus tee valdaja kaitsevööndi ulatuses lubab lageraie (näiteks 30 m laiuse ribana), aga raie on piiratud kaitsevööndist kaugemale jäävas osas. Sellises olukorras muutub piirangu eesmärgi (maastike, maastiku üksikelementide ja looduskoosluste säilitamine) saavutamine küsitavaks. 

Linnavalitsuse selgitus: 
RMK on üldplaneeringus sätestatud piirangut valesti mõistnud. Selgitasime seda eelpool.  Ilmeka teelõigu ala väärtuslikel maastikel võib kogumina moodustada ca 3% omavalitsuse territooriumist, kuid piirang kehtib sellel alal vaid metsamaale, kus asub raieküps kasvav mets ja seda pole kokkuvõttes kuigi palju.

LV: Nagu varasemalt oleme esile toonud, moodustab Haeska kah ala ettepanek vaid mõne % (0,44 km2 ) tohututest riigile kuuluvatest metsaaladest (20 km2 ), mis jäävad 5 km raadiusesse Haeska teeristist põhjapoole.

RMK: Juhime veelkord tähelepanu, et selline meelevaldne võrdlus kavandatud piirangu ala ja juhusliku suurusega naaberala vahel ei ole kohane. Piirangute seadmise eesmärk ei saa olla mingi proportsiooni saavutamine, vaid piirang peab olema seotud konkreetse kohaga ja olema seostatav soovitud tulemuse ja antud ala võimalike kasutuseesmärkidega. 

Linnavalitsuse selgitus:
Alade mastaabi võrdlus ei ole planeerimisprotsessis meelevaldne, vaid üks võimalus erinevate huvide vastandumisel kaalutleda, kui oluliselt seatav piirang  maaomandit mõjutab. Kui veel laiemat ala käsitleda, siis asuvad Kõik ülejäänud KAH alad ümber linna või linna lähistel. Haeska KAH ala on mujal hajaasustuses ainus.

LV: Praktika näitab, et näiteks männikute lageraietega majandamisega kaovad männikud ära ja asemele kasvab lihtsalt võsa, millest kujuneb aastatega lehtpuumets. 

RMK: Sellise väite sidumine praktikaga sügavalt eksitav, samuti ei ole seost uuendusraieviisi ja uue metsapõlve puuliigi vahel. Konkreetne seos on puuliigi ja kasvukoha ning tehtud metsakasvatustööde ja nende intensiivsuse vahel ning sellest lähtuvalt on ka võimalused, millist puuliiki uue metsapõlvena kasvatada saab. Näiteks on männi kasvatamine võimalik ka viljakas suure rohukasvuga kasvukohas, aga see eeldab metsakultuuri rajamist istutamise teel ja aktiivset hooldustööd järgnevatel aastatel. Praktika näitab, et parimad tingimused uue ja antud kasvukohale sobivaima metsapõlve väljakasvatamiseks luuakse lageraie järgselt ja seda eeskätt valgusnõudliku männi osas. Positiivseid ja negatiivseid näiteid lähtuvalt tehtu või tegemata jäetud metsakasvatustöödest võib ridamisi leida ka Paralepa ja Valgevälja metsadest. 

Linnavalitsuse selgitus: 
Linnavalitsusele teadaolevad näited on ka just Valgevälja piirkonnast. 

LV: 22.05.2018.a. ringsõidul Haapsalu linna metsades selgitasid RMK esindajad, et siinkandis lageraiutud männikute asemele noori männikuid ei istutata, sest ulukite populatsioon on suur ning põdrad ja kitsed söövad männikasvud ära. Seega pole tegevus majanduslikult mõttekas ja otstarbekas. 

RMK: Ulukite mõju noore metsa kasvule, eriti männile, on oluline. Selle vähendamiseks pritsime noori männikultuure ulukitõrje repellentidega ja teeme koostööd kohalike jahiühendustega sõraliste arvukuse ohjamiseks ja seeläbi ulukikahjude vähendamiseks. RMK igapäevane tegevus on suunatud tervemate ja tootlikumate metsade kasvatamisele, muuhulgas oleme viimastel aastatel kasvatanud repellentidega pritsitavate metsakultuuride mahtu, samuti on põdra arvukus Läänemaal langenud viimastel aastatel ligi kaks korda ja selle tulemusena on kahjustatud männikultuuride pindala Läänemaa riigimetsas käesoleval ajal marginaalne. 

Linnavalitsuse arvamus:
Seda on hea teada. Samas teeb ärevaks, et põtrade arvukus nii kiiresti ja oluliselt on vähenenud. Looduse hea tervis on tagatud, kui ökosüsteemid toimivad ilma selliste kõrvalekalleteta.

LV: Pigem vastupidi, MTÜ Roheline Läänemaa (Haapsalu kogukondasid esindav organisatsioon) ettepanekuid pole kavas kaalutud ega ka arvestatud. 

RMK: Väide on eksitav, RMK kaalub KAH aladele metsade majandamise kavu koostades kõiki esitatud ettepanekud, kuid arvestada saame ettepanekutega, mis on antud kava koostamise eesmärki ja kavandatava ala looduslikke tingimusi silmas pidades ka teostatavad. 

Linnavalitsuse selgitus:
Linnavalitsus vastavat kirjalikku dokumenti RMK kodulehelt ei leidnud. Kuis selline on olemas, siis palun esitage linnavalitsusele teadmiseks.  

LV: Kui metsa majandamise eeskiri on vastuolus seadusega, siis peaksid vastava valdkonna spetsialistid ja juristid asuma emba-kumba õigusakti korrigeerima. Kuni vastuolu kestab, tuleb lähtuda seadusest, sest õigusloomes peavad eeskirjad vastama seadusele. 

RMK: Kordame veelkord, et seadusandluses on kõik korrektne. RMK poolne tähelepanu juhtimine seisnes selles, et liituse kui kõlviku määratlemise tunnust on üldplaneeringu eelnõu tekstis kasutatud metsa uuenemise määratlemise tunnusena. Metsa uuenemist hinnatakse kasvukohale sobivate puuliikude tiheduse (tk/ha) ja keskmise kõrguse järgi.

Linnavalitsuse selgitus:
Linnavalitsus on avalikul väljapanekul olevas üldplaneeringus viidet sellele õigusaktile kasutanud ainult ühes kohas ja just kõlviku määramise tähenduses.  
•	Rohevõrgustiku tugevdamiseks tuleb säilitada põllumaade vahel paiknevad metsaga kaetud alad. 

Kuna antud tingimus üldplaneeringus, mis metsaseadusele viitab, läheb üldplaneeringus täpsustamisele, siis viitamise vajadus ilmselt jääb ära.   

Palume RMK-l kahe (2) nädala jooksul edastada kirjalik vastus, kas käesolevas kirjas esitatud selgitused ja seisukohad olid Teie jaoks ammendavad või soovite Haapsalu Linnavalitsuse poolt täiendavalt avaliku arutelu korraldamist. Oma vastus palume saata linnavalitsuse meiliaadressil hlv@haapsalulv.ee.

Lugupidamisega

/digitaalselt allkirjastatud/
Helen Rammu
Aselinnapea

Koopia: Kliimaministeerium, Regionaal- ja Põllumajandusministeerium